FÜGGELÉK

NEVEK AZ ELVESZETT MESÉK
MÁSODIK KÖNYVÉBEN

Ez a függelék csak az első kötet hasonló szakaszának kiegészí-
tése, bővítése. Az első kötetben tárgyalt neveket nem adjuk itt,
ha értelmezésük stb. azonos az első kötetbélivel. (Melkó, Valinor
etc.). Ellenben gyakorta előfordul, hogy az első részben adott
etimológia valamely más név alatt jön most elő, pl. „Gilim": Id. I.
kötet 383. old. (Melkó).

A Gondolin bukása névlajstromának nyelvészeti elemei ide
kerültek, jelölésük: „GB"és a „QL"- a gnoma és a qenya szótár-
ra vonatkozik. A qenya mindkét kötetben alkalmazott jelölés, és
kizárólag a Tol Eresséában használatos szavakra, kifejezésekre,
nevekre vonatkozik; másutt nem is jelenik meg ez a fogalom a
korai írásokban, ott a különbségtevés a „gnoma" és a „tünde"

(„elda", „eldarissa") között van.

Alqaramé Az előtag, a qenya alqa „hattyú" dolgában Id. I. 361.
old. (Alqalunté). A RAHA tő alatt a QL adja: rá „kar", rakta
„kinyújtani, érni", ráma „szárny" rámavoité „szárnya
van"; a GL-ben: ram „szárny, szárnytollazat, evezőtollak",
és megjegyződik, hogy a qenya ráma összekevert alak:
ebből és a róma „váll" szóból.

Amon Gwareth Az AM(U) tő alatt „fel(felé)" a QL adja: amu
„fel(felé)", amu- „emelni", amunté „napkelte", amun(d)
„hegy, domb"; a GL-ben am „fel(felé)", amon „domb,
emelkedő", határozóként „hegynek fel".

A GL megadja az Amon Wareth névhez: „Őrzés Domb-
ja", tehát gwareth „figyelni, vigyázni, őrizni", a gwar- tő-
ből, „figyelni", ld. Tinfang Warble nevében is (Gwarbi-
lin „Madárőr" I. 401. old. ) Lásd még: Glamhoth,
Gwarestrin.

Angorodin ld. I. 362. old. (Angamandi) és I. 377. old. (Kalormé).

Arlisgion A GL megadja a Garlisgion nevet (ld. I. 394. old.,
Sirion), ahogy a GB is, ahol „Garlisgion volt nevünk,
mondta Elfrith, a Nádak Palotája okán, ami az értelmezé-
se", és ott a „lisg: nádféle (liské)"; a GL-ben: lisg, lisc „nád,
szittyó, sás", és a QL liské ugyanilyen jelentéssel. Gar
dolgában ld. I. 365. old. (Dor Faidewen).

Artanor GL athra „keresztül, átal", athron határozó „tovább,
túl", athrod „keresztezés, gázló" (később változott: adr(a),
adron, adros). Athra, adr(a): vö. qenya arta. Vö. még: Dor
Athro. Világos, hogy mind Artanor, mind Dor Athro „a
Túlnani Föld" jelentésű. Vö. Sarnathrod.

Asgon A GB bejegyzése szerint „Asgon egy tó az »Árnyékok
Földjén«, Dor Lóminban, tünde néven Aksan."

Ausir GL adja: avos „gazdagság, vagyon, gazdagodás", avosir,
Ausir „ugyanez (megszemélyesítve); továbbá, ausin „gaz-
dag", aus(s)aith v. avosaith „kapzsiság, bírvágy". Az AWA
tő alatt QL: auté „gazdagodás, gazdag(ság), jólét"; ausié
„gazdagság".

Bablon ld. a Gondolin bukása névlistáját.

Bad Uthwen Gnoma uthwen „kijárat, menekülés, út el", ld. I.
365. old. (Dor Faidwen). A GB bejegyzése: „Bad Uthwen
[átigazítva Uswenből] jelentése »menekülés útja«, és
eldarisszául Uswevandé". A vandé dolgában ld. I. 394. old.
(Qalvanda).

Balcmeg A GB-ban Balcmegről: „nagy harcos volt az orclik közt
(tündéül orqui), aki Tuornak szekercéjétől hullt - „jelen-
tése ennek »a gonosznak szíve«". (A -lim dolgában, orclim,
ld. Gondothlim-többes szám. ) A balrog bejegyzésnél a GB:
„Bal jelentése gonoszság, és a balc = gonosz, balrog annyi,

mint gonosz démon. "GL-ben balc „kegyetlen": ld. I. 363.
old. Balrog).

Bansil A GB bejegyzése ezt a nevet így fordítja: „Tiszta izzás",
és a név elemeit tekintve ld. még I. 409. old (Vána) és 395.
old. (Szil).

Belaurin ld. I. 393. old. (Palúrien)(Melkó). A GB bejegyzése:
„Belca. Bár itt [vagyis a Mesében] a túlnyomó szokás sze-
rint Bronweg a tünde nevekkel él, ez volt egykoron a go-
nosz ainu neve. "

Belcha ld. I. 384. old.

Beleg ld. I. 373. old. (Haloisi Veliké)

Belegost Az első eleme: ld. Beleg. GL adja: ost „bekerített hely,
udvar v. város(ka)"; azután: oss „külső fal, városfal", osta-
„falakkal körülvenni, erődíteni", ostor „kerítés, fal
öve(zése)". QL az OSO tő alatt: os(t) „ház, kunyhó", osta
„tanya", ostar „helység", ossa „fal és sáncárok".

bo- Kései bejegyzés a GL-ben: bo (bon) (v.ö. qenya vó, vondo
»fia vkinek«) mint atyaképző előtag bo-, bon- »... nak-nek
fia«; példa erre: Tuor bo-Beleg. Van egy bőr szó is „le-
származott". ld. go-, Indorion.

Bodruith Összefüggésben a bod- „vissza, újrá"-val GL adja a
bodruith szót „bosszú", bodruithol bosszúálló (természet-
től fogva)", bodruithog „bosszúszomjas", de ez kihúzva.
Van ez is: gruith - rémtett, erőszakos cselekedet, bosszú-
állás". -Lehet, hogy Bodruith Belegost Nagyura A
Nauglafring meséje alapján kapta a nevét (amaz esemé-
nyek miatt).

Cópas Alqalunten ld. I. 379. old. (Kopasz) és uo. 361. old.
(Alqalunté).

Cris llbrantelot GL adja a szócsoportot. Crisc „éles", criss
„szakadék, hasadék, vágat", crist „kés", crista- „hasítani,
felmetszeni, nyesni"; GB: „Cris jelentése sokban a falcé-
hoz hasonló, „hasadék, szakadék, víznek keskeny (vágott)
útja magas falakkal". QL a KIRI tő alatt: „vágni, hasítani',
kiris „hasadék, repedés, törés", de más szavakat is ad.

Az ilbrant „szivárvány" dolgában ld. I. 376. old.
(Ilweran). A hátsó elem teloth „tetőzet, baldachin": ld. I.
399. old. (telék).

Cristhorn A Cris dolgában ld. Cris Ilbanteloth, és a thornéban
ld. I. kötet 396. old. (Szorontur). A GB-ben bejegyzés:
„Cris Thorn jelentése Sasok Szakadéka avagy Sornekiris".

Cuilwarthon Cuil dolgában ld. I. 379. old. (Koivié-néni); a má-
sodik elem magyarázatlan.

Cüm an-ldrisaith Cüm,, (sír)halom" dolgában ld. I. 364. old.
(Cüm a Gumlaith). ldrisaith így határozódik meg a GL-
ben: „vö. avosaith, de ez kapzsiságot jelent, pénzéhet, míg
az idrisaith = aranynak, ékköveknek, szép és drága dol-
goknak túlcsapongóan mohó szeretete v. vágya" (avosaith
ügyében ld. Ausir). Vonatkoztatható szavak: idra „drága,
értékes", idra „értékelni, árát szabni/adni, díjazni", idri
(id) „kincs, ékszer, ékkő", idril „kedves, drága (személy-
re értve)" (ld. Idril).

Curufin feltehetően curu „bűvös, mágikus"; ld. I. 403. old. (Tol-
li Kuruvar).

Darion GL-ban ott e név, de etimológiai magyarázat nélkül: „Dairon
a fuvolás (qenya Sairon)". Ld. Mar Vanwa Tyaliéva lentebb.

Danigwiel A GL-ben a gnoma forma Danigwethil, ld. I. 397. old.
(Taniquetil). A GB-ben bejegyzés: „Danigwethilnek ne-
vezik a gnomák Taniquetilt, ám keress meséket melyek a
helyet inkább tünde néven jelölik".

(bo-) Dhrauthodavros „(fia a) fáradt erdő(nek)". Gnomául
drauth „fáradt, elnyűtt", drauthos „fáradtság, elnyűttség",
drautha - „fáradtnak lenni"; a második elem (tavros) dol-
gában ld. I. 398. old. (Tavari).

Dor Athro ld. Artanor, Sarnathrod.

Dor-na-Dhaideloth Gnomául dai „ég(bolt)", ld. I. 399-400. old.
(Telimektar), és a teloth „tető, baldachin", 399. old. (telék);
vö. Cris Ibranteloth.

Dramborleg GB-ben a következő bejegyzés:„Dramborleg (vagy
ahogy nevezhető: Drambor) jelentése teljes formájában

Zuhanó-éles, és Tuor fejszéje, szekercéje súlyos bunkó is
volt, éles is, mint a kard; és az eldák azt mondták, Tarambor,
netán Tarambolaika." A QL adja: Tarambor, Tarambolaike
„Tuor szekercéje" aTARA, TARAMA tő alatt, „verni, pü-
fölni, ütni" még taran, tarambo „ütés, (ököl)csapás", taru
„szarv" (itt kérdőjellel: ld. Taruithorn). A GL nem hoz
gnoma megfelelőt. A második elem a gnoma leg, lég
„éles(en figyelő), átható", a qenya laika; vö. Legolast
„éleslátó". I. 398. old., Tári-Laisi.

Duilin GB következő bejegyzése: „Duilin, kinek neve fecskét
jelent, annak a gondothli háznak feje volt, melynek jelvé-
nye a fecske, és az eldák között a legbiztosabb nyíllövő
volt, de elesett Gondolin bukásakor. Most azoknak a baj-
nokoknak a neve csak a noldorissában jelenik meg, lát-
ván, hogy gnomák voltak ők, de neve az eldarissában
Tuilindo, és házáé (mit a gnomák így neveznek: Nos
Duilin), Nossé Tuilinda Tuilindo (tavaszi énekes) fecske"
adva aQL-ban, ld. I. 403. old. (Tuioléré); a GL adja: duilin
„fecske", vele duil, duilir „tavasz", de ez utóbbi áthúzva,
és a könyv más pontján így jelenik meg: tuil, tuilir „ta-
vasz" (ld. I. 403. old.).

Eáramé Az ea „sas" dolgában ld. I. 365. old. (Eárendel), és ami
a rámé dolga, ld. Alqarámé. A GL-ben ott az lorothram
bejegyzés, valamint -um végződéssel is = qenya Eáramé
vagy Sasszárny (-evezőtollak), ez

Eárendel hajójának neve (ld. I. 365. old, Ecirendel), valamint vö.
ezeket a formákat: Earem, Earum, szintén a hajó nevei.

Eárendel ld. I. 365. old.

Eárendilyon ld. I. 365. old. (Eárendel) és Indorion.

Ecthelion Mind a GL, mind a GB az echtel „forrás" szóból ere-
dezteti ezt a nevet, melynek a qenya elteié a megfelelője.
(Ez utóbbi meg is maradt, él; vö. A Szilmarilok függeléké-
ben a kel-bejegyzést: „az et-kele „vízforrás forrás" szó-
ból ered a mássalhangzók átcsoportosításával; qenya
ehtele, sindául eithel".   Kései bejegyzés a GL-ben adja:

aithil (< ektl forrás"). - A kektelé is megvan a qenyában a
KELE, KELU tőből: ld. I. 378. old. (Keiusindi).

Egalmoth GB-ban a következő bejegyzés: „Egalmoth nagy név,
de senki sem tudja pontos jelentését - némelyek szerint
viselőjét azért nevezték így, mert ezer tündével is felért
(de Rúmil szerint nem), mások úgy vélik, ez annak a
gnomának a széles vállait jellemezte volna, és Rúmil ez-
zel egyetért, de talán a gondothlik titkos nyelvén alakult".
A gnoma moth „10" dolgában ld. I. 405. old. (Uin).

A GL a nevet Rúmillal egyetértésben fejti meg, szár-
maztatja az alm szóból (<al-) „Válltól vállig a hát széles-
sége; hát; vállak", innen Egalmoth = „Szélles vállú"; a név
a qenyában, mint mondják, inkább Aikaldamor, és egy QL
bejegyzés (azonos keltezésű) adja: aika „szálas, roppant",
összevetve a gnoma eg, egrin szavakkal. Ezeket viszont a
GL így értelmezi: „messze, tágas, távoli", és „tágas, teres,
roppant, széles; messze" [mint az Egla névben, ld. I. kötet
367. old. (Eldák)].

Eglamar ld. I. kötet 366. old. (Eldamar), a GB-ben bejegyzés:
„Egla mondja Bronweg fia, a gnoma nevük volt az
eldáknak (most csak ritkán használatos), akik Korban la-
koztak, és hívták őket így is: eglothrim [átigazítva az
eglothlim alakból] (ami: eldaliák), és nyelvük Lam
Eglathon vag Egladrin. Rúmil szerint ezek a nevek - Egla
és Elda-rokonok voltak, de Elfrith nem sokat törődött ily
tudománnyal, és nem is látszanak túl hasonlónak". Ezzel
vö. I. 367. old. (eldák). A GL megadja: lam „nyelv", vala-
mint lambé van a QL-ban, mint származéka a LAVA „nyel-
ni" tőnek, és meghatározása „nyelv (testé, de földé is, ne-
tán = »beszéd«)".

Eldarissa előjön a QL-ban (az eldák nyelve"), de magyarázat
az utótagra nincs. Talán az IS származéka: ista „tudni",
issé „tudomány, bölcsesség, bölcselem" iswa, isqa, „bölcs"
stb.

Elfrith ld. I. kötet 373. old. (Ilverin).

Elmavoité „Félkéz", félkezű (Beren). Ld. Ermabwed.

Elwing A GL-ben a következő bejegyzés: „Ailwing az Elwing
régebbi betűalakja = »tó habja«. Mint név = »vízililiom«.
A lány neve, kit loringli szeretett". (loringli = Eárendel,
ld. I. 365. old. ) A szó első tagja a jelek szerint ail „tó, víz-
medence (folyóé stb. )", ailion „tó", qenya ailo, ailin - vö.
később Aelin-uial. A második elem a gwing „hab": ld. I.
kötet 410. old. (Wingilot).

Erenol ld. I. 368. old. (Eriol).

Ermabwed „Félkéz", félkezű (Beren). GL-ben: mab „kéz",
amabwed, mabwed „kezevan", mabwedri „kézügyesség",
mabol „ügyes", mablios „okos, ravasz, cselesen értő",
mablad, mablod, „tányér", mabrin(d) „csukló". A qenya
rokon szava lenne, a GL szerint, mapa (a MAPA tőből)
„megragadni", de ez az állítás kihúzva. QL is ad gyököt:
MAHA, több származékkal, megjegyzendő közülük ma
(=maha) „kéz", mavoité „keze van" (ld. Elmavoité).

Faiglindra „Hosszú fürtű" (Airin). Gnomául faigli „haj, hosszú
fürtök (főleg nők fürtjei)"; faiglion „hosszú haja van", és
faiglim ugyanilyen jelentéssel, „különösen egyedi név-
ként", Faiglim, Aurfaiglim „a Nap délben, délelő". Ezzel
egybezárjelezve a fainglin(d)ra szó még.

Failivrin Együtt a fail „sápadt, fakó", failthi „sápadtság" és Failin
szóval: a Hold neve; a GL adja: Failivrin (1) leány, kit
Szilmó szeret; (2) gnomák közt igen sok nagyon szép lány
neve, különösen Rothwari Failivrin a Turumart meséjé-
ben. " (A mesében a rothwarit helyettesítette a rodothli. )
A második elem a szóban: brin, qenya vírin, vagyis „bű-
vös üveges anyag, nagyon sugárzó, a Hold formázásához
volt használatos. De más, nagyon áttetszőnek és
tündöklőnek szánt dolgok készítéséhez is jó. " Vírin dol-
gában ld. I. A Nap és a Hold meséje.

Falasquil Három bejegyzés a GB-ben, e névre utaló (a falas dol-
gában ld. I. 370. old. (Falman): „Falas jelentése (mint fa-
las vagy falassé az eldában) öböl". - „Falas-a-Gwilb a »béke
öble« volt FalasquiI tündéül, ahol ti. Tuor először lakozott,
a hely a Nagy Tengernél (a védett barlangüreg). '-a-Gwilb
áthúzva, fölébe írva, feltehetőleg: „Wib vagy Wilma."„Gwilb
föltehetően azt jelenti: »teljes béke«, ami gwilm (is)".

GL adja: gwil, gwilm, gwilthi „béke", és gwilb „csön-
des, békés".

Fangluin „Kékszakáll". Ld. Indrafang. A luin „kék" dolgában
ld. I. 389. old. (Nielluin).

Foalóké A FOHO tő alatt, „rejteni, halmozni, összehordani" a
QL megadja foa „tömeg (kincs), kincs, halom (érték)",
foina „rejteni", fölé „titkos, titok", fölima „titkoló", és a
foalóké „kincset őriző neve". A lóké „kígyó" a LOKO tő-
ből: „tekeregni, görbülni, csavarodni".

A GL eredetileg ezt hozza itt: fű, fűl, fűn „halom (kincs)",
fűlug „sárkány (aki a kincset őrzi), ulug „farkas". Későbbi
változások révén ez a konstrukció így változott: fuis „ha-
lom, tömeg", fuithlug, og, ulug „sárkány" (vö. qenya lóké).
A GB bejegyzése: „A lűg az eldák lóké szava, jelentése »sár-
kány«".

Fős'Almir [(Faskala-númen korábbi neve; a szövegben így for-
dul az értelme: „lángfürdő" kb.] A fős „fürdő" dolgában
ld. I. 370. old. (Faskala-númen). A GL három nevet ad:
„Fős Aura, Fős Almir és Fős na Ngalmir, vagyis Napnak
fürdője = a Nyugati Tenger. „Galmir, Aur: a Nap nevei, ld.
I. kötet 371. old. és I. kötet 406. old. (Úr).

Faithlug ld. Foalóké.

Galdor: első írása galdon, s jelentése „fa" lett volna, és galdor
népe ezt a nevet viseli: Nos Galdon. Galdon nincs a GL-
ban. Továbbiak: galdonxalwen, és az alwen megjelenik
már a GL-ben, költői szóhasználat: alwen =„orn'. - Vö.
qenya elda „fa" [(ld. I. kötet 361. old. (Aldaron)], és a ké-
sőbbi qenya viszonylat: alda, Szindarin galdah.

Gar Thurion GB-ban korábbi forma Gar Turion, és a GL adja:
furn, furion „titkos, rejtett", valamint fűr „hazugság"
(qenya furu), csakígy fur- „elrejteni; hazudni" (a tő FURU
v. HURU). A Thurionnal vö. Thuringwethil „a Titkos Ár-
nyék Asszonya", és Thurin „a Titok", Findullas nevezi így
Túrint (A Bevégzetlen mesékben. )

Gil ld. I. 376. old. (Ingil).

Gilim ld. I. 384. old. (Melkó).

Gimli A GL-ben gimli „hallás (mint érzék)", vele gim- hallani,
gimriol „figyelmes" (változik „hallható"-ra), gimri „füle-
lés, figyelem". A Tevildó börtönében őrzött gnomának,
Gimlinek a hallása „a legélesebb a világon.

Glamhoth A GL így határozza meg: „az orkoknak [itt: orci] adott
goidothri név, jelentése. A Rettentő Gyűlölet Népe". A
goldothrikra vonatkozóan ld. 389-390 old. (noldók).

Az előtag glám „gyűlölt, átkozott, undorító"; más sza-
vak: glamri „elkeseredett ellenségesség", glamog „átko-
zott, átokfajzat". A GB bejegyzése: „Glam jelentése »égő
gyűlölet«, és akár a Gwarnak, ennek sincs elda megfele-
lője". A hoth „nép" dolgában ld. I. 392. old, az orkoknál
az orchoth szót; és vö. Goldothrim, Gondothlim, Rúmhoth,
Thornhoth. A HOSO tőnél a OL ad: hos „nép", hossé „had-
sereg, banda, szövetség, csapat", hostar „törzs, horma
„horda, sereg" szavakat; valamint Sankossi „a kísérte-
tek (kísértetkoboldok, rémalakok", megfelelője ez a
gnoma Glamhoth-nak, és nyilvánvalóan a sanke „gyűlö-
letes" töve SNKN „szaggat, tép") és a hossé szavakból
tevődik össze.

Glend Talán összefügg a gnoma glenn „vékony, finom", glendrin
„karcsú", glendrinios „karcsúság", glent, glentweth „vé-
konyság, áttetszőség" szavakkal; qenya tő LENE „hosszú,
nyúlánk, elnyúlt", és „nyújtani/nyújtás, vékonyítani/ vé-
kony": lenka „lassú", lenwa „hosszú és vékony, keskeny,
szálas (hosszú)", lenu" - nyújtani stb.

Glingol A GB-ben, ahol a név fordítása „éneklő arany", ld. I.
381. old.; valamint ld. I. 375. old. (Lindelos). A második
elem cm/m „arany", erre ld. I. 375. old. (Ilsalunté); a GB
másik bejegyzése így: „Culu v. Culon a költészetben Glor
neve (és Rúmil azt mondja, a tünde Kulu az, és a -gol ott a
mi Glingol nevükben. ) Glorfalc dolgában ld. I. 381. old.

(Laurelin). A GB bejegyzése: Glór arany, és ez a kori eldák
versében szerepel (így mondja Rúmil)."

Falc szójegyzete a GL-ban: „(1) hasadék, hosszú (mély)
vágás, heg; (2) hasadék, szakadék, szirtek" (adva még a
falcon is „nagy, két kézre fogható kard, kétélű bárd", ami
átalakult: falchon, és így közelíti az angol fachion „szé-
les vasú kard" szót. GB „Falc hasadék, annyi, mint Cris,
tünde Falqa"; és a FLKL tő alatt a QL-ban áll falqa „hasa-
dék, hegyi hágó, szoros, szakadék (mély)" és falqan „nagy
kard". A GL további bejegyzése: Glorfalc „nagy szaka-
dék, mely kivezet Gariothból". Garioth itt Hiszilómét je-
löli; ld. I. 369. old. (Eruman). Vö. Orfalch Echor.

Glorfindel A GB-bejegyzés ahol dolgában, a név átalakul:
„Aranyfúrt".

Glor kérdésében id. I. 381. old. (Laurelin), és Glorfalc. A GL-
ben findel „haj fürtje", együtt a fith, (fidhin) szóval „egy
szál haj", fidhra „hajas, szőrös", de a findel kihúzva; ké-
sőbbi bejegyzések finn „haj fúrt" (ld. fin- A szilmarilok
Függelékében) és fingl v. finnil „fürt". GB: „Findel »fürt«
és a tünde Findil is". A FIRI tőnél a QL adja: findl „haj
fürtje és firin „a nap sugara".

Másutt a GL adja a Glorfindel nevet, és fordítása ott
„aranyfürtök", de később átalakítódott: Glorfinn, válto-
zata Glorfingl.

Glorund glor dolgában ld. I. 381. old. (Laurelin), és Glorfalc. A GL
adja: Glorunn „a nagy sárkány, Turumart ölte le". Sem a
Laurundo, sem az Undolauré qenya fonna nem mutatkozik
a QL-ban, mely korábbi nevét adja a „nagy féreg"-nek. Fentor,
együtt a fent „kígyó", fenumé „sárkány" szavakkal. Mikor
ez a bejegyzés készült, tartalma: „a nagy féreg, melyet Ingilmo
leölt"; ehhez hozzátéve (betoldva): „vagy Turambar".

Golosbrindi Hirilorn korábbi neve, a szövegben. „Az Erdő Ki-
rálynője". A *goloth „erdő, vadon" szót adja a GL, szár-
maztatja a *gwoloth szóból, mely maga összetevődik: aloth
(alos), versbéli szó, jelentése „erdő" (=taur), és az előtag
*ngua > gwa, nem hangsúlyosan go, „együtt, egyben, egy-
ként, „gyakran használva csak intenzíven". A megfelelő
qenya szó, málos, nem jelenik meg a QL-ban.

Gondobar ld. Gondolin, és a -bar dolgában ld. I. 366. old.
(Eldamar). A GL-ban a Gondobar forma később átalakul:
Gonthobar.

Gondolin Az I. 372. old szócikkhez hozzáadható a GB-ből:
„Gond jelentése kő, netán kőből való, ahogy a tündében
is on és ondo. " A GB-ben Gondolinra vonatkozó közlés-
sel kapcsolatban (ahol is a név értelmezése „ének köve");
és a Gondolin-etimológia utolsó fejleményére vonatko-
zóan vö. A szilmarilok, gond, Függelék 370. old.

Gondothlim (gondothlik) A GL a lim dolgában ezt jegyzi fel:
jelentése „sok", a qenya limbe (nincs a-ban): „Gyakran
jár utótaggal, és így második többes jelölést kap. Az egyes-
ben = angol „sok (darab, valamiből"), mint pl. gloda-lim.
Mindazonáltal sokszor kap utótagot többesben azokban
a nevekben, melyek többesüket -th-vel képezik Akkor -
rim- re változik -/ után. Ezért jócskán összekeverik a grim
»sereg, sokaság« szóval, csakígy a thlim »faj« szóval is,
mint a Goldothrim névben (»a gnomák népe«). A GB be-
jegyzése: „Gondothlim jelentése »kő népe« és (mondja
Rúmil) Gon »kő« így ez, mihez adódik a Hoth „nép" és a -
lim végződést mi gnomák hozzáteszegetjük, hogy jelöljük:
»a sok, sok« fontosságát. " Vö. Lothlim, Rodothlim és
Orclim, a Balcmeg szócikknél; hoth dolgában Glamhoth.

Gondothlimbar ld. Gondolin, Gondothlim, és a -bar kérdésében
ld. I. 366. old. (Eldamar). A GL-ban a Gondothlimbar for-
ma később átalakult, lett „Gonthoflimar vagy
Gonnothlimar".

go- A GL eredeti bejegyzése, később kihúzva, volt: gon-, go
„fia valakinek, atya-előtag (vö. a végződések közül: ios/
ion/io és a qenya yö, yondo. )". Ennek helyettesítője: ld.
fentebb a bo-nál. ld. Indorion.

Gon Indor ld. go-, Indorion.

Gothmog ld. I. 381. old. (Kozomót). A GL-ben: mog- „lenézni,
megveti, gyűlölni", mogri „megvetés, utálat", mogrin
„gyűlöl(köd)ő, gyűlöletes": qenya tő MOKO „gyűlölet".
A goth „had, harc, összecsapás" (qenya tő KOSO „össze-
csapni, viszálykodni") dolgához figyelembe vehető
gothwen „csata", gothweg „harcos", gothwin „mazon",
gothriol „harci, harcbéli", gothfeng „harci nyíl(vessző)",
gothwilm „fegyverkezés, fegyverzet".

Gurtholfin GI: Gurtholfin „Urdolwen, Turambar kardja, a Halál
Rúdja". Adva a gurthu „halál" is (qenya urdu; nincs a QL-
ban). A név utótagja olfin(g) (olf is) „ág, bot, rúd"
qenyában olwen(n).

Megjegyzendő, a QL-ban Turambar kardja mint
Sabgahyando van adva, „ütések bunkója", a SANGA tő-
ből „keményen megragadni, szorítani" és HYARA tő is
van „keresztülszántani/vágni" (hyár „szántás, eke",
hyanda „penge (tömzsi)": túlélt, és ember neve lett
Gondorban (ld. A szilmarilok függelékében a (hang be-
jegyzést, 368. old.).

Gwar ld. I. 379. old. (Kor, korin).

Gwarestrin A GB-ben „Őrtorony, Őrzés Tornya": a GL bejegy-
zése: „figyelőtorony (különösen mint Gondolin neve)".
Kései bejegyzés a GL-ban, adja: estirin, estirion, estrin
„tűhegy", mellette esc „hegyes, éles csík, él, tűhegy".

E szó második eleme tiri(o)n, ld. I. 380. old. (Kortirion).
A gwar szóra ld. Amon Gwareth.

Gwedheling ld. I. 410. old. (Wendelin).

Heborodin „A Környező Hegyek". Gnoma előtag (elöljárószó):
heb „körülkeríteni, környülni, körbe/n"; hebrim „határ, be-
kerítés, határvonás", hebwirol körültekintő". Az orod dol-
gában ld. I. 377. old. (Kalormé).

Hirilorn A GL-ban hiril „királynő (költői nyelvben), hercegnő;
a bridhon nőnemű alakja". A bridhon szóra ld. Tevildo. A
második tag orn „fa". (Megemlíthető itt, hogy a neldor
„bükk" szó a QL-ban megvan; ld. A szilmarilok függelé-
két, a neldor szócikket, 375. old.).

Idril A gnoma idril „kedves(e valakinek)" ld. Cűm-an-
Idrisaith. Van egy másik bejegyzés is a GL-ban, mely így
szól: Idhril „egy lány neve, gyakran összevétik Idrillel.
Idril = »a kedves, a szeretett (nő)« de Idhril = »halandó
leány«.

Mindkettő úgy szerepel, hogy Turgon leányának neve
lett volna-vagy a jelek szerint Idril volt a régebbi, és a
kőri eldák Idrildének (= Idhril) hívták, mert feleségül ment
Tuorhoz". Másutt a GL-ban az idhrin „emberek, földla-
kók; különösen gyakran jelöl népnevet, ellentétben az
Eglath-tal stb.; vö. qenya indi", és világ, mind az emberek
lakta vidékek; vö. qenya irmin". A QL-ban e szavak: indi
és irmin az IRI tő alatt; ennek jelentése „lakozni (?)",
együtt így irin „(kisebb) város", indo „ház", indor „ház-
ura" (ld. Indor) stb.; de Irildé nem jön elő. Hasonló sza-
vak a gnomában is akadnak: ind, indor „ház, csarnok",
indor „mester (házé) úr, lord".

A GB Idril címszavának szövegét idéztük már, követ-
kezik ott azonban egy másik jegyzet, toldalékként: „és
neve jelenti, hogy »a Szeretett«, de tündék gyakran mon-
danak itt Idhrilt, ami inkább az Irildéhez húz, s jelentése
»halandó leány«, és talán azt jelöli, hogy igenis feleségül
ment hát ő az emberek fiához, Tuorhoz. " Különálló jegy-
zet (gyakorlatilag A Nauglafring meséjének egyik lapján)
mondja: „Változtatni Idril nevét Idhrilre. A kettő össze-
keveredett: Idril=»szeretett, kedves«, Idhril=»halandók
leánya«. A tündék ezt hitték nevének, s mondták rá: Irildé
(mert hozzáment Pelecthon Tuorhoz)".

Ilbranteloth ld. Cris Ilbranteloth.

Ilfinol, Ilfrith ld. I. 375. old. (Ilverin).

Ilúvatar A GB bejegyzését idézhetjük: „En - így is nevezik
a noldók misztikus modókái Ilathont [átigazítva Ád
Ilónból], ki is Ilúvatar, és ez olyan akkor, mint például az
Enu". A QL adja az Enut, ez a Mindenható Teremtő, aki
a világon kívül lakozik. Ilathonra ld. I. 376. old.
(Ilwé).

Indor (Tuor apjának, Pelegnek atyja). Itt talán az indor „úr
(ház ura), lord" szót (ld. Idril) egyedi névként használja
apám.

Indorion ld. go-. A QL megadja a yö, a yond-alakokat, mint köl-
tői kifejezéseket a „fiú, vkinek fia" fogalomra, hozzáté-
ve: „de igen elterjedt mint -ion az atyaképzőkben és ezért
ténylegesen = »leszármazott«"; a yondo „férfi leszárma-
zott, általában unoka/dédunoka (vö. Eárendel neve, Gon
Indor). Vö. Eárendelyon.

Indrafang A GL-ben indra „hosszú (időre is)", indraluin „rég,
hosszú ideje", és indravang „különleges neve a
nauglathoknak vagy törpöknek". E formák változtak ké-
sőbb, s adódott: in(d)ra, in(d)rafang, in(d)raluin/idhraluin.

A GL-ben eredetileg ott a bejegyzés: bang „szakáll" =
qenya vanga, de ezt kihúzta apám; és egy másik szó, ugyan-
olyan jelentéssel, mint Indravang, eredetileg a Bengasur
volt, de változott, lett Fangasur. Ennek második eleme a
sűr „hosszú, elnyújtott" qenya szóra, és későbbi betoldás
itt a Surgang „hosszú szakállú, naugla vagy inrafang. Vö.
Fangluin, később pedig Fangorn „Faszakáll".

Irildé ld. Idril.

Isfin A GB-ban: „Isfin Gondolin uralkodójának, Turgonnak volt
nővére, akit végül Eöl vett feleségül; jelent vagy
»hófürtök«-et, vagy »rendkívül okos/elmés«-et. " Jóval
később apám, megjegyezvén, hogy Isfin „a Gondolin bu-
kása legkorábbi (1916-os) formájából származtatódott",
azt mondta, a név „jelentés nélküli"; de a második elem-
mel vö. finn „hajfürt" (ld. Glorfindel) vagy fim „okos,
eszes", finthi „eszme, figyelem, észrevétel" stb. (Ld. I. 371.
old. (Finwé).

Iváré A GL megadja az lor nevet „a híres »parti dudás«", a qenya
Iváré.

Íverin Kései bejegyzés a GL-ban, ajda: Aivrin vagy Aivrien „szi-
get messze kint Tol Eresséa nyugati partján túl a tenger-
ben, qenya Iwerin vagy Iverindor". A QL-ban Iverind -
„Írország".

Karkarasz A GL-ban ez úgy említődik, mint a qenya forma; a
gnoma név „Belca ajtajának nagy farkas őré"-re Carcaloth
vagy Carcamoth volt, változott Carcalothra, Carcha-
mothra. Az előtag carc „rovátka, pont, fok, tépőfog", a QL
a KRKR tőnél hozza: karka „tépőfog, fog, agyar",
karkassé, karkarasz „dárdák v. fogak sora. "

Kozmokó ld. Gothmog.

Kurűki ld. I. kötet 403. old. (Tolli Kuruvar).

Ladwen-na-Dhaideloth „Égtető Hangás" Ld. Dor-na-Dhaideloth.
A GI adja: ladwen „(1) laposság, sík jelleg; (2) „síkság, han-
gás"; (3) „sík (terep)"; (4) „felszín. " Más szavak így: ladin
„szint, sima, egy-szintű, tiszta, rendes; egyenletes/egyön-
tetű (vö. Tumladin), lad „szint" (vö. mablad „tenyér", em-
lítve az Ermabwed címszónál), lada- „kisimítani, simogat-
ni, végighúzni vmit vmin; elbájolni" és ladwinios „egyön-
tetűség". Vannak ilyen szavak is: bladwen „síkság (ld. I.
395. old. (Palúrien) és fladwen „liget (ártéri)" (a flad „pá-
zsit", és Fladweth Amrod (Amrog) „Nomád Zöldes", „tér-
ség Tol Erethrinben, ahol Eriol időzött egy darabig, közel
Tavrobelhez. " Amrog, amrod= „vándor", „vándorolni",
„vándorlás", az amra- „fel-le járni, hegyek közt élni, ván-
dorolni" szókezdetből; ld. Amon Gwareth).

Laiqalasse ld. I. 393. old. (Tári-Laisi), I. 372. old. (Gar Lossion).

Laurundo ld. Glorund.

Legolas ld. Laiqalasse.

Lindelokté ld. I. 381. old. (Lindelos).

Linwé Tinto ld. I. 401. old. (Tinwé Linto)

Lóké ld. Foalóké

Lós ld. I. 372. old. (Gar Lossion). A későbbi loth alak nem buk-
kan fel a GL-ban (ám ebben ott azért a lothwing „habvi-
rág"). A GB-ban „Lós virág, és az eldarissában lossé, mely
is rózsa" (a „virág" szó után a többi áthúzva).

Lósengriol Ahogy a lós, a későbbi lothengriol alak sem bukkan
fel a GL-ban. Losengriol fordítása „völgynek lilioma" a
GL-ban, ahol a gnoma eng szó „sima, egy szintű", enga
„sík(ság), völgy", engri „valamely sik", engriol „völgy-
szerű; völgyi" ugyancsak szerepel. GB mondja: „Eng sík
vagy völgy, és Engriol, a benne élő v. lakozó", s a
Lósengriolt így fordítja: „völgy virága v. völgynek lilioma.

Los'lóriol (változott erre Los Glóriolból; Gondolin Arany Virá-
ga). Ld. I. 372. old. (Gar Lossion), és glóriol „arany" dol-
gában ld. I. 381. old. (Laurelin).

Loth, Lothengriol ld. Lós, Lósengriol.

Lothlim ld. Lós és Gondothlim. A GB bejegyzése: „Lothlim a
Loslim helyett: jelenti a virágnak népét, és ezt a nevet vet-
ték fel Gondolin száműzöttei (mely várost is korábban ők
így hívták: Lós)".

Mablung A mab dolgában ld. Ermabwed. Az utótag lung „sú-
lyos, nehéz; ünnepélyes, (igen) komoly" rokon szavak itt
lungra „súly, súlyosulni, súlyosan csüngeni", luntha
„egyensúly, súly", a „mérce".

Malkarauki ld. I. 363. old (Balrog).

Mar Vanwa Tyaliéva ld. I. 384. old. s tovább: kései bejegyzés a
GL-ban adja a gnoma nevet, ez Bara Dhair Haithin, a Tűnt
Játék Kis Háza; valamint daira - „játék" (vele Dairwen
„vidámság" stb.), és haim v. haithin „tűnt, elment, elve-
szett" (vele haitha- „menni, járni" stb.). Vö. Dairon.

Mathusdor (Aryador, Hiszilómé). A GL-ban előjön: math „szür-
kület", mathrin „szürkülő, derengő", mathusgi „félho-
mály", mathwen „este". Ld. Umboth-muilin.

Mavwin a mavwin „óhaj, vágy, kívánság" főnév a GL-ban át-
húzva, de rokon szavak előjönnek, maradnak: mav- „ha-
sonló", mavra „buzgón, mohón keres valamit, megy vala-
mi után", mavri „étvágy", mavrin „élvezetes, vágyakozás
tárgya" mavros „vágy", maus „élvezet, örvendezés, gyö-
nyörűség; kellemes". Mavwin qenya neve Mavilómé nincs
a QL-ban, már ha nem azonosíthatjuk a maivoiné „nagy
áhítozás, vágyakozás" szóval.

Meleth A meleth „szerelem, szeretet" a GL-ban: Id. I. 388. old.
(Nessza).

Melian, Melinon, Melinir: Ezeknek a neveknek egyike sem buk-
kan fel a szótárakban, de talán mind a mel- „szerelem, sze-
retet" származékai; lásd I. 388. old. (Nessza). A Melian
későbbi etimológiája a nevet a mel- „szeretet, szerelem"
gyökből származtatja (Melyanna „drága ajándék").

Meoita, Miaugion, Miaulé: ld. Tevildo.

Mindon-Gwar A mindon „torony" kérdésében ld. I. 385. old.
(Minethlos); és a Gwar dolgában ld. I. 379. old. (Kor,
korin).

Morgoth Gothmog. A mor- elem kérdésében ld. I. 386. old.
(Mornie).

Mormagli, Mormakil ld. I. 386. old. (Mornie) és I. 383. old.
(Makar).

Nam Dumgorthin A nan dolgában ld. I. 387. old. (Nandini).

Nantathrin A név nem jön elő az Elveszeti mesékben, hiszen itt a
Füzek Földjének jelölése Tasarinan, ám a GL adja [ld. I.
394. old. (Sirion)], valamint a GB-ben is lelhető ilyen
bejegyzés: „Dor-tathrin volt a Füzek földje, melyről ez
a mese és még sok más is szól. „A GL a tathrin „fűzfa,
fűz" szót adja, a QL a taszarin értelmezését hasonlóan
kínálja.

Nauglafring A GL-ben olvashatjuk: „Nauglafring = Fring na
Nauglathion, a Törpök Nyaklánca. Készítették ezt Ellunak
a törpök Glorund aranyából, melyet az apátlan Mim meg-
átkozott, és ez hozott végzetet Beren Ermabwedre és
Damrodra, az ő fiára, és nem is nyugodott [az átok], míg
alá nem merült a tengernek fenekére Elwinggel, kit
Eárendel úgy szeretett. " Ez az egyetlen utalás Mim átká-
nak „nyugvására". - Gnomául a fring azt jelenti: „nyak-
lánc, drágaköves nyakék" (qenya firinga).

Níniel Vö. gnoma nín „könny", ninios „panaszkodás, jajveszé-
kelés", minna- „sírni"; ld. I. 389. old. (Nienna).

Nínin-Udathriol („Száma-Se Könny"). Ld. Níniel. A GL adja:
tathn „szám", tathra- „szám, számolni", udathnarol,
udathriol „megszámlálhatatlan". Az u- „negatív előtag,
mely bármely beszédrészhez hozzáilleszthető". [A QL nem
világít rá a Nieriltasinwa jelentésére, eltekintve a kezdő
elem, nie „könny" értelmezésétől, ld. I. 389. old. (Nienna)].

Noldorissa ld. Eldarissa

Nos Galdon, Nos nan Alwen ld. Duilin, Galdor.

Nost-na-Lothion ld. Duilin.

Parma Kuluinen Az Aranykönyv. Ez a bejegyzés a QL-ban a
PARA tőnél lelhető: parma „bőr, kéreg; pergamen: írások,
könyv". Ez a szó fennmaradt a későbbi qenyában (A Gyű-
rűk Ura. Kuluinennel kapcsolatban ld. Glingol.

Peleg (Tuor apja): A GL-ben előfordul egy köznév, peleg „balta,
fejsze", ige így pelechta- „vágni, hasogatni" (QL pelekko
„balta, fejsze", pelekta- „vágni, hasogatni"). Vö. Tuor
neve Pelechthon az Idrilnél idézett jegyzetben.

Ramandur: ld. I. 383. old. (Makar)

Rog A GL ad egy melléknevet: rög, rog „vitéz, erős". De ami
Beren apjának, Egrornak orkok-adta nevét (Rog a Fürge)
illeti, vö. arog „gyors, száguldó", és raug, ugyanilyen je-
lentésekkel; a qenyában arauka.

Rős: A GL még egy értelmezést ad ehhez a névhez: „a Tenger"
(qenya Rása).

Rodothlim: ld. Rothwarin (korábbi forma, helyette azután:
rodothli).

Rothwarin: A GL ezt a nevet ilyen formákban adja: rothbarin,
rosbarin: „(szó szerint »üreg-lakók«), titkos gnoma nép
nevei, egyben azoké a térségeké is, ahol barlangotthona-
ik vannak a folyóparton". A gnoma szavak a ROTO „üre-
ges, horhos" tőből eredeztethetők, rod „cső, szár", ross
„cső, csőr(üreg)", roth „barlang, grotta", rothrin „üreges",
rodos „barlang, üreg"; a QL adja: rotsé „cső", róta „alag-
út, cső", ronta, rotwa „üreges; mélyedés", rotelé „üreg".

Rúmhoth: ld. Glamhoth.

Rúsitaurin: A GL ad egy főnevet: rűs (rős) „tűrés, hosszú türe-
lem, türelem, elviselés (sokáig)", együtt a ró mellék-
névvel „tűrő, hosszas szenvedő; nyugodt, nemes (ked-
ves)", és az ige sem hiányzik: ró- „maradni; kitartani,
(el)tűrni". A taurion kérdésében ld. I. kötet 398. old.
(Tavari).

Sarnathrod: A gnoma sarn „kő"; athrod dolgában „gázló" ld.
Artanor.

Sarqindi: („Emberevő óriások"). Ez a SRKR tőből eredhet, adja
a QL, származékai ezek szerint sarko „hús", saroa „hú-
sos", sarkuva „testi, fizikai (testtel bíró)".

Szilpion: A GB bejegyzése a nevet így fordítja: „Cseresznye-
hold". A QL-ban van egy szó: pio „szilva, cseresznye" (vele
piukka „földi szeder", piosenna „magyal" stb.), és itt a
Valpio is „Valinor szent cseresznyéje". A GL megadja a
Piosil és a Silpion neveket, fordítást nem közöl, csupán
hogy ezek az Ezüst Fa elnevezései, és felbukkan egy piog
„szeder" szó is.

Taimonto: ld. I. 400. old. (Telimektar).

Talceleb, Taltelepta (Idril/Irildé neve, „Ezüstláb"). Az első elem
gnomául tál „láb (embereké v. állatoké)": rokon szavak: taltha
„láb (dolgoké) alap, emelvény, magaslat, pódium", talrind,
taldrin „boka", taleg, taloth „ösvény"-a Gondolinba veze-
tő Megmenekülés útjának másik neve volt Taleg Uthwen
(ld. Bad Uthwen). A QL a TALA tő alatt („támogatás") adja:
tala „láb", talwi (párosan értve) „a láb", talas „talp (lábé)
stb. A második elemet illetően ld. I. 401. old. (Telimpé). A
QL adja a telepta formát is, de fordítása nélkül.

Tarnin Austa: A tarn „kapu" kérdésében ld. I. 386. old.
(Moritarnon). A GL adja az aust „nyár" szót; vö. Aur „a Nap",
I. 406. old. (Ür).

Taruithorn, Taruktarna (Oxford). A GL adja: tár „szarv" és tarog
„ökör"(qenya taruku)-, Taruithron, régebbi alak
Taruitharn „Oxford". Közvetlenül követi e szavakat a tarn
„kapu" és a taru „(1) átkelő, gázló (2) átkelés"-ben taru
„szarv" (ld. Dramborleg), tarukká „szarvas, értsd: szarva
van", tarukko, tarunko „bika", Taruktarna „Oxford", és a
TARA gyökér alatt tara- „keresztezni, átlósan haladni, át-
vágni", tarna „keresztezés, átkelés, átkelő".

Tasarinan ld. Nantathrin.

Taurfuin ld. I. 398. old. (Tavari) és uo. 371. old. (Fui).

Teld Quing Ilon GB-ban van egy bejegyzés: „Cris a Teld Quing
Ilon jelenti a Szivárvány Tető Hasadékát, és az elda be-
szédben Kiris Iluquingatelda"; a Teld Quing Ilon kihúz-
va, és helyettesítve így: Ilbranteloth. Egy további bejegy-
zés: „Ilon az ég"; a GL-ban Hon (=qenya IIu) Iluvatar neve
(ld. I. 376. old. Ilwé]. Teld nem bukkan fel a GL-ban, de
adva vannak olyan rokon szavak, mint telm „tető" (ld. I.
399- 400. old. (telék)]: és cwing - „íj". A QL-ban iluoinga
„szivárvány", ld. I. 376. old. (Ilweran)] és telda „teteje van
(valaminek)" [ld. I. 400. old. (Telimektar)]. Cris, Kiris dol-
gában ld. Cris Ilbranteloth.

Tevildo, TefiI: Az etimológiát illetően ld. I. 401. old., amihez hoz-
záadhatjuk, hogy a korábbi gnoma név Tifd (később
Tiberth), kapcsolatban van a GL-ban egy főnévvel: tíf „el-
lenérzés, rossz érzés, keserűség".

Vardo Meoita „Macskák hercege, Macskaherceg": Vardo
dolgában ld. I. 409. old. (Varda). A QL adja: meoi „macska".

Bridhon Miaugion „Macskaherceg": bridhon „király, her-
ceg", vö. Bridhil, Varda gnoma neve (I. 409. old.). A GL-ban
ilyen főnevek szerepelnek: miaug, miog „kandúr" és miauil
„nőstény macska" (változtatva: miaulin), ahol is a Macska-
herceget úgy hívják, hogy Tifil Miothon vagy Miaugion.

Miaulé volt a neve Tevildo szakácsának.

Thorndor ld. I. 396. old. (Szorontur).

Thornhoth ld. Glamhoth.

Thorn Sir ld. I. 394. old. (Sirion).

Tifanto A név egyértelműen kapcsolatban lehet azokkal a gnoma
szavakkal (tif-, tifin), melyek az I. 401. oldalán vannak
(Tinfang).

Tifil ld. Tevildo.

Tirin ld. I. 380. old. (Kortirion).

Tőn a Gwedrin Tőn gnoma szó, jelentése „tűz (tűzhelyé)", ro-
kona a tan és további néhány szónak, ld. Tanyasalpé (I.
397. old.); Tőn a Gwedrin „a Mese-tűz" Mar Vanwa
Tyaliévában. Vö. Tön Sovriel „Valinor tűztava" (sovriel
„megtisztulás", sovri „tisztítás, megtisztítás"; són „tisz-
ta, folttalan" soth „fürdő", ső- „mosás, tisztítás, fürdetés").

Gwedrin kapcsolt szavai cwed- (hajdan cwenthi) „mon-
dani (ki-, meg-)", cweth „szó", cwent „mese, mondás",
cwess „mondás, közmondás", cwedri „elmondás (meséé)",
ugwedriol „kimondhatatlan, szavakkal ki nem fejezhető".
A QL-ban a QETE tő alatt: qet(qenté) „beszéd, beszélge-
tés", quent „szó", qentelé „mondat, kijelentés", Eldaqet
= Eldarissa stb. Vö. A szilmarilok függeléke, a quen - (quet)
bejegyzés, 375. old.

Tumladin Az első elemet illetően, gnomául tűm „völgy", ld. I.
403. old. (Tombo), és a másikra vonatkozóan, ladin, 2szint;
sima, vízszintes" - ld. Ladwen-na-Dhaideloth.

Turambar Az első elem dolgában ld. I. 385. old. (Meril-i-Turinqi).
A QL adja: amarto, ambar „Végzet, Sors", továbbá (MRTR
tő) mart „egy kis (jókora) szerencse", marto „szerencse,
(jó) sors, osztályrész", mart- „történik" (személytelenül).
A GL-ben mart „végzet, sors", martion „végzet-sújtotta,
elátkozott, kárhozott", valamint ubrod és umbart „végzet".

Turumart ld. Turambar.

Ufedhin Ez a név összefügghet a gnoma uf „ki valamiből, cl va-
lahonnét" szóval, vagy fedhin „megegyezéssel kötve, szö-
vetséges, jóbarát" szóval is.

Ulbandi Id. I. 384. old. (Melkó).

Ulmonan A gnoma név Ingulma(n) volt (Gulma= Ulmó), az előtag
(képző) in- (ind-, im-) „háza valaminek, valakinek" (ind
„ház", ld. Idril). Más példái e formációnak: Imbelca,
Imbelcon „Pokol (Melkó háza)", inthorn „kísértet(ies), szel-
lem", Intavros „vadon" sajátlag: „Tavros vadon helyei").

Umboth-muilin: Gnomául umboth, umbath „az éj leszállta";
Umbathor Garioth neve [ld. I. 369. old. (Eruman)]. Ez a
szó a *mbab-ból származtatódik, rokona a *map szónak,
ezt látjuk a math szóban „alkonyat, szürkület": ld.
Mathusdor. A második elem muil „álcázni", qenya moilé.

Undolauré ld. Glorund.

Valar (valák) A GB-ben ez áll: „Banin átigazítva a Banion név-
ből vagy Bandrim a Banlim név átigazítása. Lakoznak ezek
mármost, mondják a noldók, Gwalienben (Banien átiga-
zítása), de Elfrith és mások egyre a tünde nevükön emlgetik
őket, tehát valák (Valar v. Vali), és az a dicső kör, ahol
lakoznak, helyneve szerint Valinor". ld. I. 408. old.

TARTALOM

Előszó..................................................................................................... 1

I. Tinúviel meséje................................................................................. 3

II. Turambar és Foalóké................................................................... 78

III. Gondolin bukása....................................................................... 162

IV. ANauglafring.............................................................................. 249

V. Eárendel meséje.......................................................................... 285

VI. Eriol, avagy AElfwine története és a mesék vége................ 312

Függelék............................................................................................. 373